International Journal of Strategic Property Management (Apr 2012)
Monetary policy and housing sector dynamics in a large-scale Bayesian vector autoregressive model / Pinigų politika ir būsto sektoriaus dinamika taikant plataus masto Bajeso vektorinį autoregresinį modelį
Abstract
Our paper considers the channel whereby monetary policy, a federal funds rate shock, affects the dynamics of the US housing sector. The analysis uses impulse response functions obtained from a large-scale Bayesian vector autoregressive model that incorporates 143 monthly macroeconomic variables over the period of 1986:01 to 2003:12, including 21 variables relating to the housing sector at the national and four Census regions. We find at the national level that housing starts, housing permits, and housing sales fall in response to the tightening of monetary policy. Housing sales react more quickly and sharply than starts and permits and exhibit more duration. Housing prices show the weakest response to the monetary policy shock. At the regional level, we conclude that the housing sector in the south drives the national findings in the sense that the response patterns in the South most closely match the response patterns in the nation as a whole. The West's responses differs the most from the other regions, especially for the impulse responses of housing starts and permits. Santrauka Straipsnyje nagrinėjama, kokiais kanalais pinigų politika (sukrėtimai dėl federalinių fondų palūkanų normos) veikia JAV būsto sektoriaus dinamiką. Analizei naudojamos reakcijos į impulsus funkcijos, gautos iš plataus masto Bajeso vektorinio autoregresinio modelio, kuris apima laikotarpį nuo 1986 m. sausio mėn. iki 2003 m. gruodžio mėn. ir 143 mėnesinius makroekonominius kintamuosius, įskaitant 21 su būsto sektoriumi susijusį kintamąjį nacionaliniu mastu pagal keturis statistinius regionus (angl. Census regions). Nustatyta, kad, nacionaliniu lygmeniu griežtėjat pinigų politikai, statoma mažiau naujų būstų, išduodama mažiau leidimų gyvenamajai statybai ir parduodama mažiau būstų. Prekybos būstais sektorius reaguoja sparčiau ir aštriau nei naujų statybų ir leidimų sektorius, o reakcija trunka ilgiau. Nustatyta, kad būstų kainos į pinigų politikos sukrėtimus reaguoja menkiausiai. Daroma išvada, kad regioniniu lygmeniu Pietų regiono būstų sektorius labiausiai prisideda prie nacionalinių išvadų tuo požiūriu, jog reakcijos pobūdis Pietuose panašiausias į bendrą nacionalinį reakcijos pobūdį. Vakarų reakcija nuo kitų regionų skiriasi labiausiai, ypač kalbant apie reakcijas į impulsus, susijusias su statomais būstais ir statybų leidimais.
Keywords